Tallene fra Utlendingsdirektoratet (UDI) avdekker at den største gruppen er ankommet fra Somalia, med 601 personer på fire måneder. Deretter følger Eritrea med 485 personer, Afghanistan med 265 personer, Nigeria med 233 personer, Sudan med 216 personer og Syria med 166 personer.
![De største asylsøkergruppene i de fire første månedene i 2013. Kilde: UDI](https://www.rights.no/wp-content/uploads/2013/05/130509-1.png)
De største asylsøkergruppene i de fire første månedene i 2013. Kilde: UDI
Asylvedtakene fra UDI forteller at flest fra Eritrea fikk opphold, som henger sammen med at flertallet (462 personer) er konvensjonsflyktninger. Ingen fra Eritrea hadde såkalt ”annen flyktningstatus”, men to fikk opphold på humanitært grunnlag. 61 kom inn under Dublin II-forordningen, syv fra trygt tredjeland, mens fem ble trukket/henlagt. 36 personer fikk avslag.
Fra Somalia har 425 personer fått opphold i de fire første månedene av 2013. Av disse var 312 konvensjonsflyktninger, 78 personer ble definert til annen flyktningstatus, mens 35 personer fikk opphold på humanitært grunnlag. 165 personer fikk avslag. 122 personer kom inn under Dublin II-forordningen, 12 fra trygt tredjeland og 28 ble trukket/henlagt.
![Vedtak, januar-april 2013, for de største asylsøkergruppene. Kilde: UDI](https://www.rights.no/wp-content/uploads/2013/05/130509-2.png)
Vedtak, januar-april 2013, for de største asylsøkergruppene. Kilde: UDI
Det kom til sammen 273 enslige mindreårige asylsøkere i løpet av de fire første månedene, som 7 prosent færre enn til samme tid i fjor. Flest kommer fra Afghanistan, med 97 personer. Deretter følger Somalia med 86 personer. Fra Eritrea kom 19 personer – og fra Marokko med ti personer.
![Enslige mindreårige asylsøkere, de største gruppen, januar-april 2013. Kilde: UDI](https://www.rights.no/wp-content/uploads/2013/05/130509-3.png)
Enslige mindreårige asylsøkere, de største gruppen, januar-april 2013. Kilde: UDI
Flere asylsøkere, mer kostnader
Ifølge UDI i januar 2013 søkte 9 785 personer asyl i Norge i 2012. Det var en økning på 8 prosent sammenliknet med 2011. Her sier de også at de forventer at det ville komme omkring 10.000 asylsøkere til Norge i år, men påpeker at usikkerheten er stor. Det vises til at flere andre europeiske land opplever økning – ikke minst Sverige.
Og i rene ”Finansavisen-stil” (jf. deres serie om innvandringen og økonomiske konsekvenser) slår Bergens Tidende opp hva økningen koster. Hvis andelen asylsøkere blir 11.000 personer, slik som regjeringen i revidert nasjonalbudsjett tror, trenger UDI mer penger. Derfor har regjeringen foreslått nye 295 millioner til UDI, herav 20,6 millioner for å holde tritt med saksbehandlingen. 11,6 millioner kroner skal dessuten styrke returordningen for dem med avslag. Her skal retur av straffedømte prioriteres. Måltallet for 2013 er 5 100, mot 4 700 i fjor.
Videre skal 20,4 millioner benyttes for å utvikle og tilpasse systemer som det er knyttet internasjonale forpliktelser til. Det heter at det særlig gjelder systemendringer som følge av den kommende Dublin III-forordningen og videreutvikling knyttet til Schengen-systemene Visa Information System (VIS) og Schengen Information System (SIS).
VIS er en database som inneholder personopplysninger, inkludert fingeravtrykk og bilde om alle som har søkt om Schengen-visum. Disse opplysningene lagres i inntil fem år. Formålet med VIS er blant annet å bekjempe visumshopping, det vil si at søkere som blir nektet visum i et land bare søker videre i et annet. Det skal også bekjempe at personer søker om visum med flere ulike identiteter.
SIS er et informasjonssystem knyttet til Schengen-samarbeidet. Systemet består av et nasjonalt system i hver av statene (som deltar i Schengen-samarbeidet) og et sentralt system som de nasjonale systemer kommuniserer med. Behandlingen i Norge av opplysninger innenfor SIS, herunder å ivareta hensynet til personvern, er regulert i en egen lov.
Kommunene må ha mer penger til integrering og bosetting
Økningen av andelen asylsøkere, og derav at flere får opphold, innebærer også at kommunene må få mer penger. Ifølge BT er det bevilget 5,1 milliarder kroner til integreringstilskuddet, der regjeringen i statsbudsjettet 2014 foreslår en realøkning av rammen for integreringstilskuddet med 250 millioner kroner.
Mange kommuner sier nei til å bosette flere asylanter blant annet ut fra mangel på boliger. Dermed foreslår regjeringen en økning av tilsagnsrammen til tilskudd til utleieboliger med 33,3 millioner kroner i RNB. I tillegg vil regjeringen i statsbudsjettet 2014 foreslå å øke tilsagnsrammen med 66,7 millioner kroner.
UDIs budsjett
De nye 295 millionene til UDI fikk meg til å ta en titt på UDIs budsjett. I tildelingsbrevet for UDI fremkommer følgende budsjettramme for 2013:
Og dette er bare UDI.
Så kommer Utlendingsnemnda (UNE), Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi), Politiets utlendingsenhet (PU), Kontaktutvalget mellom innvandrere og myndighetene (KIM) og alle de andre aktørene som har en eller annen befatning med innvandring å gjøre – som stort sett vil si alle.